III. Márki Sándor Történeti és Hagyományőrző Verseny
Felkészítő hétvége (2009. március
27–29.)
Aradon rendezték meg a III. Márki Sándor Történeti és
Hagyományőrző Verseny felkészítő fordulóját, amely dr. Pálfi Sándor, az aradi
Alma Mater Alapítvány elnöke, dr. Zakar Péter, a Csongrád Megyei Közgyűlés
alelnöke és Lendvai Beatrix, a Csongrád Megyei Közművelődési, Pedagógiai és
Sportintézmény ÁMK külügyi referensének közös szervezésével valósult meg.
Az egész Kárpát-medencére kiterjedő vetélkedőre a hét
Arad megyei csapat mellett idén először kapott meghívást egy magyarországi és
egy szlovákiai iskola is, hazánkat a csongrádi Batsányi János Gimnázium és
Szakközépiskola
A kirándulás első állomása az Arad megyei Pécska
(Pecica) városa volt, ahol a római katolikus templom mellett található a város
híres szülöttjének, Klebelsberg Kunó belügy-, majd vallás- és közoktatásügyi
miniszternek a szobra és Kálmány Lajos népdalgyűjtő emléktáblája, aki itt
működött segédlelkészként.
A diákok a Maros jobb partján haladva érkeztek meg az
aradi vesztőhelyre, ahol az 1849.
október 6-án kivégzett tábornokok tiszteletére 1881-ben emeltek kőobeliszket
sírjuk fölött. A vértanúk emlékére a város főterén állított Szabadság-szobrot,
Zala György alkotását 1922-ben ledöntötték, újraavatására 2004-ben került sor a
Megbékélés parkjában. Az esti díszvilágítás miatt még inkább monumentálisnak
tűnő szobor mellvédjén Damjanich János és Nagysándor József domborműve látható.
A kirándulás második napján
látogattak el a résztvevők a Hunyad megyei Marosillyére (Ilia), amelynek várát
Báthory István tette fejedelmi központtá. Az egykori Bornemisza-kastély
területén található Veres-bástyát tartják Bethlen Gábor erdélyi fejedelem
szülőhelyének, amelyre a nagyenyedi diákok 1900-ban állított emléktáblája
figyelmeztet. Az udvarházzá átalakított épületet 2003-ban a ferences rend
vásárolta meg és újította fel.
Az utazás következő
célpontja a Maros bal partján fekvő Déva (Deva) volt, amelynek híres várát IV.
Béla építtette újjá a tatárjárás után. A
település neve egyes kutatók szerint a szláv ’lány’ szóra vezethető vissza,
amely arra a szokásra utal, hogy a várakat lányok befalazásával próbáltak
bevehetetlenné tenni, így kapunk magyarázatot Kőműves Kelemen legendájára is. A
vár alatti téren látható híres tanítványainak szobrával Károlyi Béla portréja,
akit a legeredményesebb magyar edzőként tartanak számon. Romániában és az
USA-ban feleségével együtt ő fejlesztette világszínvonalúvá a tornasportot.
A
Az 1848/49-es szabadságharcban Budán és Aradon kívül
csak Dévát sikerült bevennie ostrommal a magyaroknak, de 1849. augusztus 13-án,
a puskapor-raktár felrobbanásakor a vár olyan mértékben megsérült, hogy többé
nem hozták rendbe. 1969-ben a faltörmelékeket kihordták a várból, így
bejárhatóvá tették az erődítményt. 2008-ban nagyszabású helyreállítási munkák
kezdődtek, a várat a térség egyik kulturális központjává alakítják. Déván
született Dévai Bíró Mátyás, a „a magyar Luther”, itt halt meg Dávid Ferenc
reformátor, és itt tevékenykedik Böjte Csaba atya, a dévai gyerekmentő
szervezet alapítója.
A Várhegy déli lábánál elhelyezkedő Magna Curiát
1582-ben építették, itt élt öt évig Bethlen István feleségeként Széchy Mária, a
„Murányi Vénusz”. Bethlen Gábor 1621-es reneszánsz stílusú átépítése után
2008-ban újították fel, ma a Dák és Római Civilizáció Múzeumaként működik.
1784-ben itt végezték ki menekülés közben a Horia-felkelés vezetőit, Horeát,
Closcát és Crisant.
A kirándulás utolsó helyszíne a Dévától 20 km-re fekvő
Vajdahunyad (Hunedoara) volt, amelyet Mikszáth a „várak királyának” nevezett. A
gyönyörű épület – amely öt alkalommal is leégett – egyik különlegessége, hogy
tulajdonosai mindig felújították vagy kibővítették, így a 15. századtól
folyamatosan nyomon követhetőek a történelmi és művészeti stílusjegyek.
1409-ben Luxemburgi Zsigmond Vajk kenéznek, Hunyadi János apjának adományozta a
földvárat, később a család is erről vette fel a nevét. Hunyadi János
kormányzósága alatt a régi épület egy új szárnnyal és hét védőtoronnyal bővült:
kormányzói rangjához méltó lovagvárrá épült át a nyugati oldalon húzódó
Lovagterem, a fontosabb tárgyalásoknak helyet adó Országház és a Kaputorony
kialakításával. Hunyadi Mátyás idején építették a keleti részen lévő
Buzogány-tornyot és a Corvin János-bástyát, az Aranyházban lévő Mátyás-loggia
pedig az első fennmaradt reneszánsz építmény Erdélyben. A várkápolna délnyugati
oldalánál található a vár kútja, amelynek kávájára egy török rab egy Koránból
idézett sort vésett fogsága idején.
A vár később Bethlen Gábor fejedelem kezébe került,
aki átalakításokat hajtott végre az egész kastélyon kései és korai reneszánsz
stílusjelleggel, a helyreállított Bethlen-szárnyat később Rudolf főherceg
személyes használatára alakították át. A Fehér-rondella és a Királyház Zólyomi
Dávidné 17. századi bővítménye. A Kapisztrán-torony melletti Nebojsza (Ne félj!)
tornyát utolsó menedéknek szánták az erőd sikertelen megvédésekor.
Ebben a várban lakott Fráter György, Szilágyi
Erzsébet, Török Bálint, Tinódi Lantos Sebestyén, Széchy Mária és Thököly Imre
is. A területet a 18. században már a vasgyártás egyik központjaként tartják
számon, a várban fémraktár is működött. A restaurálási munkálatok 1868-ban
kezdődtek közadakozásból Schulcz Ferenc és Steindl Imre vezetésével, egyes
részek felújítása a mai napig tart. Az 1896-os milleniumi kiállításon a
budapesti Városligetben a vajdahunyadi vár híres épületeinek fából, majd kőből
készített utánzatát állították fel.
A kiránduláson résztvevő batsányisok nemcsak Arad és
Hunyad megye jelesebb várait járhatták be, hanem megismerkedhettek határon túli
diáktársaikkal, és együtt idézhették fel a közös múlt emlékezetes eseményeit.
Meghatározó élményt jelentett számukra az együtt töltött három nap, mert
személyesen tapasztalhatták meg, milyen magyarnak lenni egy anyaországon kívüli
régióban. A verseny április 25-én folytatódik az Aradra és Világosra tervezett
tanulmányi kirándulással és vetélkedővel, majd májusban az aradiakat látják
vendégül az Ópusztaszeri Nemzeti Történeti Emlékparkban.
Fotók: Berényi Ágnes, Marik Dorina, Széll Gábor |
|
|
|
|
|
|
|
|
|